
Schéele -- Om uppmärksamhet: pedagogiskt föredrag (1902)
========================================================

[3]{uppmärksamhet, medel}Knappast någon psykologisk fråga är af så stor betydelse, som den om uppmärksamheten. Denna är nämligen kanske det viktigaste af alla pedagogiska *medel*: den lärare, som lyckas väcka och behärska lärljungarnas uppmärksamhet, har därmed för sig öppnat deras själslif; den däremot som ej förmått, talar till döfva öron och når intet resultat äfven med den i övrigt bästa undervisning.[]
[3]{uppmärksamhet, mål}En af de förnämsta skillnaderna mellan de den bildade och den obildade består just i den förres utvecklade förmåga att behärska sin uppmärksamhet -- att tänka på och tala om en sak i sänder, istället för att af idéassociationernas tillfälliga lockelser låta tankarna irra ht och dit.[]
[3]{}[hänvisar till Ribot, Müller, Kohn, Kreibig, Kerrl N. Lange]
[4]{}Det är en allmän lag för vårt själslif, hvilken *Herbart* och hans lärljungar gifvit namnet: *"die Enge des Bewusstsein"*, medvetandets trånga begränsning. Den mänskliga själskraften är begränsad; extensitet och intensitet stå hos den i omvänt förhållande, d. v. s. ju rikare inehåll vårt medvetande i ett vsst ögonblick inrymmer, desto svagare yttrar sig medvteandet hos hvarje moment, och tvärtom, för att kraften i något moment skall räcka bättre till, måste flertalet andra moment lämnas å sido. [Medvetandet blir "fullt"; jfr Simmel]
[4]{}Det är denna *koncentrering af medvteandet* till ett trängre område, hvilken kallas uppmärksamhet.[]
[5-6]{}[Exemplifierar med en duva, S. beskriver ett slags "associationsmoln"; duva-(himmel)-ballong-brevduva-krig-meddelande]En mylrlande massa gissningar och frågor uppstår inom honom. [...] [Det föreligger en risk att lockas av de myllrande associatonerna] Till en sådan öfverflyttning av uppmärksamheten föreligger alltid en lockelse. Hvarje ny föreställning, som uppträder i medvetandet, har en tendens att tilldraga sig uppmärksamheten. För att hålla den kvar vid det först uppmrksammade måste, måste man därför använda en viss del af själskraften. Däri ligger det ansträngande i all egentlig uppmrksamhet

[TODO: s. 6-8. Skummat parti...]

[8]{uppmärksamhet, orsaker}Öfvergå vi härefter till uppmärksamhetens orsaker, för att till redogörelsen för dem anknyta de pedagogiska tillämpningarna, så hafva vi först och främst att särskilja två hufvudarter af uppmärksamhet, hvilka kunna kallas å ena sidan *fri* och afsiktlig uppmärksamhet, å den andra sidan *ofri* och oavsiktlig uppmärksamhet.[]

[]{}Af dessa tvänne former för uppmärksamhet är det den ofria eller oafsiktliga, som ojämförligt har den största pedagogiska betydelsen. Det är i det stora hela endast denna som en barnalärare kan påräkna.[]

[TODO: s. 9. Skummat parti... om svårigheten att behålla uppmärksamheten]

[9]{}[Barnets] förmåga af fri uppmärksamhet är minimal. När uppmärksamheten tryter i en skolklass, så är därför felet väsentligen att söka hos den, som sitter i katedern, ej hos dem, som sitta på skolbänkarna.Det tjänar föga till att fordra uppmärksamhet och ännu mindre att bedja därom; läraren skall själf veta att taga lärljungarnas uppmärksamhet.\n Redogörelsen för några af de viktigaste metoder, som han härför kan använda, vill jag söka anknyta till en öfversikt af *villkoren för den ofria uppmrksamheten*.[]

[TODO: s. 9 och framåt endast delvis överblikad...]

Lag 1: Förnimmelsens styrka (s. 9)
----------------------------------

[10]{åskådlighet, klarhet, tydlighet}För att det yttre *intrycket* skall blifva tillräckligt starkt, måste han tala högt och tydligt; tecknar han på svarta taflan, så bör det ske med starka, fasta konturer; förevisar han en bild eller en karta, böra äfven på dessa färgerna och linierna vara klara och starka.[]
[10]{buller, samhälle, gata}Å andra sidan böra konkurrerande sinnesintryck så mycket som möjligt undvikas; det måste vara tyst i klassen, skolhuset bör ej ligga vid en bullrande gata och dess fönster få icke lämna utsikt öfver rörligt lif därutanför. [TODO: titta på skolplaner och ritningar. Är skolrummet organiserat för dessa behov?]

Lag 2: Förnimmelsens samband med känslorna
------------------------------------------

[]{}[]
[]{}[]

Lag 3: Förnimmelsens samband med intresset
------------------------------------------

[]{}[]
[]{}[]

[15-16]{kontroll, övervakning, lärarens blick, elevernas ansikten}[I en god skola lär barnet sig uppmärksamhet] Men i en dålig skola kan det ock förvärfva den motsatta ovanan, att ej någon längre stund i sänder vara upmärksam på en sammanhängande tankeföljd. Denna skadliga ovana har läraren att medvetet motarbeta. Han får därför aldrig lämna någon del af klassen utanför sin kontroll. Han måset öfverblicka hela klassen 0ch på deras ansiktsuttryck se, om de alla äro med, och så snart någon tyckes hafva låtit sin uppmärksamhet slappas, genast vända sig särskildt till denne för att draga honom med.[]

[16]{idrott}[Om idrottens betydelse]
