Alain, Corbin -- The Foul and the Fragrant
==========================================

Introduction
------------

[7]{paradox}[luktsinnet är det lägsta, det djuriska och an därför varna]

[8]{paradox, minne}[1800-tal: lukt och minne förknippas med varandra]

Air and the Threat of the Putrid
----------------------------------

[11]{luft, jämvikt}[efter 1750: luft har utövar tryck, lufttrycket i kroppen styr vätskebalansen. liv kröver jämvikt mellan yttre och inre. Rapning, fisar, andning, etc tillsammans med yttre tryck (klimat) reglerar]

The Extremes of Olfactory Vigilance
------------------------------------

[22-26]{jord, underjord}[]

[27-]{träsk}[]

[]{mercier}Mercier---"---the center of stench"[]

Social Emanations
-----------------

[35]{individuell doft}[varje individ har en speciell doft]

[36]{osphresiology}[dofternas vetenskap]

[36]{menstruation, sperma, smuts, essens, doft}[om menstruationens och sperman dofter och medicinska inverkningar]

[37]{animalitet, reglering, doft}[farligt med vatten, berövar doft]

[]38-40{antrolpologi, doft}[]

[41]{allmängiltighet, sensibilitet}Humoral medicine, already a thing of the past, the theory of putrid fevers, the vitalism of the Montpellier school, and Bordeu's organicism were a long way from being unanimously accepted in medcal circles, but they reflected very clearly the deep-rooted belief in the importance of individual odors.[om doftsensibilitetens allmängiltighet]

[42]{kemister, doftförklaring}chemists, including the most eminent, decided to imerse themselves in warm water in their baths, their bodies enclosed in glass jars, in order to collect the gases from their arms,a rmpits, or intenstines
[kemisterna undersökte dofter]

[42]{}[tiggarpojkar i "läderflaskor" för att samla gaser]

[43]{}[doft påverkas av att kroppen upptar yttre dofter. Läkaren luktar lik efter dissektion. bichat andningsmask ut genom fönster.]

[43]{}This intence olfactory vigilance regarding personal emanations conformed belief in the mysterious penetration of the body by putrid effluvia. Thereftar anxiety about other peoples odors became predictable. [kapitlets slutsats]

[55]{sensitivisering, tes}But the new multplicity of references to smell in scentific discourses does not mean that LOuis the XIV's subjects were assailed by more intrusive odors than in the past. The only firm conclusions we can draw are of a phenomenological sort, based on an account of subjectve perceptions. From the mddle to the eighteenth century odors simply began to be more keenly smelled. It was as if thresholds of tolerance had been abruptly lowered; and that happened well ebfore the industrial pollution accumulated in urban space. All the evidence suggests that scientific theory played a crucial role in this lowering of thresholds.[]
[]{}the tactics of deodorization[]

[]{}The industry had replaced excrement in the hierarchy of repulsion.[]

[231]{}It is from the sense of smell, rather than from the other senses, that we gain the fullest picture of the great dream of disinfection, and of the new intolerances, ... It permits a new interpretation of the rise of narcissim, the retreat into private sapce, the distruction of primitive comfort, the ntolerance of promscuity[]

Anteckningar/Corbain
====================

+corbains metod
Ta utgångspunkt i ett underskattat sinne, titta på vetenskapshistoriens sidospår. Berätta historen utifrån det underskattade sinnesorganets perspektiv.

+historiska principer
vätskebalans. luftftryck måste upprätthållas. Kvinnans blir lätt obalanserad, behöver sperma för att upprätthålla den.


+Aktiviteter:
Utflöden av luft från mark, träsk, vatten. Från kroppar. Fara. Olika försöka att identifiera de distinkta dofterna hos olika type av männsikor, åldrar, kön. Man förstärkte naturliga/sexuella dofter med mysk. Mysk är rått, djuriskt. Sedan: Dofter måste vara delikata. Det offentliga rummet deodoriseras.

+Förändring 0
1750, Hales. 1760-80, utveckling. Efter 1780: man börjar att klassificera förrittnelser och jäsningar genomnäsan

+förändring 1
Vår moderna miljö är doftfri. Näsan upplevs som det mindre centrala sinnesorganet. Det har den inte blivit omärkligt, gradvis. Kring 1750 inträdde en ganska plötsli sensitivisering av lukktsinnet. Man upptäckte stanken, reagerade på den och dgjorde den till ett integreat mål i det stora (biopolitiska) hygienprojektet. Stank, ångor, exkrement, lik blev ettt föremål för panik. Näsan blev det sinnesorgan som ägde förmågan att varna för dessa soynliga faror och fick en intensfierad uppmärksamhet.

+ förändring 2
Först var dofterna "lika för alla". Efterhand börjar dock de farliga stankerna att förknippas med massorna och de lägre klasserna. Aristokraterna drar sig undan.
