Bidrag till Skol-arkitekturen (Siljeström, 1856)
================================================

[META: Hänvisar i inledning till Barnards *School architecture* (US) och *Minutes of the Council on Education* (GB) och en Society of arts exposition i London , som S. 1854 hade "Regeringens uppdag att bivista". Bidrag till... är en förberedande introduktion till det större arbetet "Bidrag till skolarktekturen", men det är "äfven ämnat att såsom en anvisning af de allmänna principer, enligt hvilka skolhus och skolmateriel böra inrättas, utgöra ett helt för sig"]

[META: Det framgår att skolarkitekturen är en del av åskådningen. Det förefaler också som att det är svårt att skilja åt skolmateriel och skolhus (liksom även skolhygien sammanfaler med åskdningsbegreppet)]

[META: S. hänvisar till ett tryckt tal som tar skolarkitekturens bristfällighet, "Om skolhusen och skolmaterielen"]

[1]{kapitelstruktur}[kap 1] Om betydelsen af skolans materiella anordningar[]

[1]{åskådning, ting}[Utbildningen betonar ofta boklig bildning, människor, samhälle och socialt umgänge har också inflytande på bildningen] Men en annan källa för bildning och kunskaper utgöra de *ting*, af hvilka vi omgifvas; den salgs erfarenhet som såkådnngen af dessa skänker oss.

[1]{sinnen, boken, ting, såkådning}Allt som talar till de yttre sinnena, verkar oändligt mycket kraftigare än boken, som blott talar till förståndet och inbillningskraften[]

[2]{hygien, åskådning, oordning} Det är icke likgiltigt för bildandet af barnets vnaor och seder, om det är en omgifvet af smuts, oordning, otrefnad, eller af en veklig yppighets tillbehör

[2]{hygien, ting, åskådning}Det är icke likgiltigt för den intellektuella och estetiska bildningen, om barnets ogifning är rik på föremål, som, under det dagliga åskådandet, kunna verka att förädla smaken och bibringa kunskaper, eller om den är en öcken, saknande alla sådana yttre, förädande och bildande inflytelser.[]

[3]{hygien, oordning}En mogifning af oordning, orenlighet, otrefnad undgår cke att lemna en prägel på det unga sinnet; motsatsen icke heller[]

[3]{}Blder af skönhet och god smak verka mer till skönhetssinnets uppodlande än ett helt kompendium i estetiken. Det derför icke det andra. Boken och erfarenheten kompletterar varandra. Men skall npgot saknas, må det hellre vara boken.[]

[3]{}De *Synliga* bilder, som framträda i sjelfva naturfenomenerna och inom industriens omrpde, äro ej blottt kraftigare än några läroböcker att väcka eftertanken, utan absolut nödvändiga för att gifva en *lefvande* kunskap om naturlagarne och anturkrafternas erkningssätt[]

[3]{}Med ett ord, jag hänisar uppfostraren och läraren till de undervisningsmedel, som de yttre tingen gifva vid handen och som tala direkt till barnets och lärljungens sinne.[]

[4]{miljö, fattiga, oordning} [De fattiga bor i dåliga trånga miljöer, blir tölpaktiga. En följd av miljön.]
[4-5]{oordning, barnkammaren}[diskuterar oordning i barnkammaren. barnet får trots de rikas materiella välstånd oftast bo i det sämsta rummet, med följd att samma tölpaktighet som hos fattiga hotar]

[5]{}Erfarenhet vittnar beklagligtvis alltför ofta, ja oftast om motsatsen. Den vittnar om osunda, stundom vedervärdiga skolrum, saknande både bekvämlighet för arbetet och allmön trefnad; om en så godt som total frånvaro af allt som kunde fördelaktigt inverka på skönhetssinnet; om en stor brist till och med på de nödvändigaste undervisningsmedel.\n*Boken* skall göra allt![]

[8-10]{skolhus}[Skolhuset ska endast vara till för undervisning. helst ska inte läraren bo i det. Ett antal skäl anges.]

[10]{kapitelstruktur}[Kap 3] Om skolhusets läge []

[11]{rum, skolhus, läge}[I mitten av byn/staden. En orsak är att den har en fostrande verkan på hela omgivningen, som kan se den. Läget i stad respektive på land diskuteras]

[12]{}I staden böra skolhuset ligga skiljt från en mycket trafikerad gatas buller, och så att det är tillgängligt från en eller flera sidor, der trängsel af gående eller körande ej äga rum[]

[12]{}[Att skolan ska undika buller och liga synlig återupprepas igen]

[13]{}Lägg följaktligen skolhuset så att, att det är väl skiljdt från hvimlet, men ej derföre undangömdt; hellre på en höjd än motsatsen; icke vid stadsdiket, eller en återvändsgränd, eller -- vare sig i stad eller på land -- i någon afkrok, ditåt folk aldrig går eller ser; utan på en punkt, der det faller i ögonen, der det om möjligt, dagligen ses af ett stort antal åskådare, vänligt vinkande alla och tilltalande alla den stora tanken: *Här fostras förnuftga väsenden för tden och evigheten*[]
[13]{dunster, mark, ångor. lukt}[Ett stycke som är Corbin för hela slanten, med sumpmark, gravgårdar och dunster osv] Det fysiska obehag, e sådan atmosfer medför, verkar ock menligt menligt på hela skollifvet[]

[13]{landet, skolhus, rum, läge}[På landet skall det vackaraste landskapet väljas ut]

[15]{}[Kap 4] Om byggnadsstil för skolhus

[16]{}[Kap 5] Allmänna föreskrifter rörande ksolhuset och skolhustomten

[22]{}[Kap 6] OM ksolhusets inredning och möblering

[26]{}*Sjelfva skolrummets inredning*...[ Olika rum för olika åldrar]

[33]{stå, ställning, vakenhet, läxförhör, rum}Hvad *lexförhöringsrummet* beträffar, så äro de ... bäst möblerade *utan möbler*. Är läraren stående, så är han lifligare i frågande; äro lärljungarne stående, så äro de mer vakne och på sin vakt.[]

[34]{}[skolrummet] bör det förnämligast ha vackra proprtioner. Väggarne böra af flere orsaker vara i det närmaste släta, utan många utspringande delar, nemligen dels för att man skall kunna upphänga behöfliga undervisningsmedel, såsom svarta taflor, kartor m. m., dels för att de desto lättare må kunna hållas fria från dam och orenlighet; dels också af optiska och akustiska skäl. [pelare skymemr ljus]

[35]{åskådning, rum, målnngar}[målningar är för dyra]
[36]{}[Talar om maximer, ex Lancaster ungefär "var sak ahr sin plats": detta är dokc inte att rekommendera, de kan inte uttöma] vare sig moralen eller en sund lefnadsfilosofi [...] *Skolan i sin helhet* bör, genom dess yttre anordningar, dess diskiplin och undervisning, gifva ett totalintryck, som kan tjena att upmuntra till ordning, sund lefnadsvisdom och god moral; men att uppställa enstaka maximer till rättesnöre är någonting väsentlge annat.

[36]{rum, tis, klocka}*Uti varje större skolrum bör finnas en *väggklocka*, som alltid är noga juseterad efter den klocka i stdaen ... som gäller såsom rättesnöre.[...] Bland alla praktiska lärdomar är ingen vigtigare än att inplanta hos ungdomen än den att vara punktlig och väl taga vara på tiden; och ingen läromästare är idetta afseende bättre än klockan, som bst visar huru fort minuterna, qvarterna, timmarne bortrinna. Med afseende på detta ändamål är bäst att gången af klockan är så tyst som möjligt, eemedan ett oupphörligt knäppande af korta tidsintervaller, äfven omd et icke stör, likväl förminskar inflytandet af det plötsliga slåendet af qvart- eller timslagen, hvlka deremot, när de afbryta tystnaden, göra en så god effekt till att väcka uppmörksamheten. Klockan bör helst icke slå hvarken mera sällan eller oftare än hvarje half timma och då blott ett slag; och äfven vid fulla timmar bör hon icke slå mer än ett slah, ehuru detta hårdare och af annan klang, emedan flere slag endast äro störande, och emdean, om man vill att klockan just skall tjena att påminna om tidens flygt, det är olämpligt att ett enda odelbart tdsmoment tillkännagifves genom ett par minuters pinglande. -- För öfrigt bör klockan vara af ett ansenlgt och prydligt yttre, för att desto mer lära att respektera tiden, hvars representant hon är. 

[39]{}[rum för samlingar av undervisnningsmateriel]

[40]{}[Kap 7]Optiska och ackustiska föreskrifter.

[45-70]{}[Kap 8] Om uppvärmning och luftens sammansättning

[70]{}[Kap 9] Om reparationer och renhållning.

[73-106]{}[Kap 10] Undevisningsmedel.
[META: S. går här igenom alla typer av undervisningsmedel och slutar med taflor som, så som inget annat, tilltalar lärljungens åskådning]

[TODO: Gå igenom Kap 10! i "Inledning till Skol-arkitekturen"]

[106]{}[Kap 11] Diskiplinarmedel m. m.

[196]{}[Tror inte på *ferlan*. ANmärkningsböcker istället]